Bifolket er et
miljøavhengig, komplisert og reaktivt (tilpasningsdyktig) biologisk system som
er tilpasset naturmiljøet og lever i tett samhandling med dette.
Biene lever i et intimt og kritisk viktig samliv med
blomster og planter. Dette samlivet er selve grunnlaget for bifolkets eksistens.
Dette preger fullstendig bisamfunnets oppbygning og atferd. Alt bifolket foretar
seg på en eller annen måte er en reaksjon på og tilpasning til plantelivets og
naturens dynamiske årsrytme.
Bifolkets tilstand, utvikling og eksistens påvirkes av en
rekke naturgitte mjiljøforhold, spesielt planteliv og klima /vær, men også
predatorer (skadelige bakterier, sopper, midder, insekter,pattedyr)
Gjennom naturlig tilpassing og seleksjon over tusenvis av år er bifolk i
stand til å takle og utnytte naturmiljøet.
Klima og natur er preget av raske og dramatiske endringer
gjennom året med store temperaturforskjeller, korte sesonger og betydelige
variasjoner mellom år. Dette preger planteliv, og dermed også bifolkets
utfordringer og tilpasning, og har viktige konsekvenser for birøkterens
driftsopplegg og behandling av bifolkene.
Birøkt og kubestell består av en rekke operasjoner fra
tidlig vår til sein høst. Mange av operasjonene har lang tidshorisont i den
forstand at de har som hensikt å påvirke bifolkets situasjon og tilstand flere
dager, uker eller kanskje måneder frem i tiden. Tidshorisonten har å gjøre ned
at bifolket er et biologisk system, totalt avhengig av den årlige rytmen i
naturen. Bifolket tilpasser seg den rytmen gjennom en serie til dels
årstidspesifikke biologiske prosesser(vekst, reproduksjon, trekk, vinterhvile
osv). Til sammen utgjør disse prosessene der vi kan kalle
bifolkets årlige livscykel.
Bifolket aktivitet gjennom året er direkte knyttet til den
årlige cyklusen i naturen, og består som den av ulike faser. Disse følger
utviklingen i naturen og følger på hverandre i biologisk betinget logisk
rekkefølge. Til sammen utgjør de en kontinuerlig prosess, eller det vi har kalt
bifolkets årlige livscykel.
Prosessen gjentar seg hvert
år og består av bestemte stadier eller faser. Noen av fasene påvirker
bifolkets atferd sterkt, og dermed lett å observere. Andre er mindre synlig, men
har likevel stor betydning for bifolket. Fasene glir ofte gradevis over i
hverandre, slik at det kan være vanskelig å fastslå nøyaktig når en fase slutter
og en annen starter.
Bifolkets årlige livcykel med sine ulike faser og
aktiviteter kan betraktes som genetisk bestemte strategier eller «tiltaksplaner»
for bifolkets tilpasning til mulighetene og utfordringene i det naturlige
handlingsmiljø.
Skjematisk og
forenklet kan bifolkets utvikling gjennom året kan grovt deles i fem stadier
eller faser. Hver av disse skaper forskjellige naturlige «psykologiske»
tilstander, eller det vi kan kalle modus, i bifolket. Disse påvirker meget
sterkt bifolkets motivering og dermed atferd. Dermed får det også stor betydning
på hvordan bifolket reagerer på ulike driftsmessige tiltak/inngrep
De fem fasene med
tilhørende modus er:
a.
VEKSTMODUS (Hovedfokus på egglegging og yngelpleie)
b.
TREKK- /SAMLEMODUS (Hovedfokus på innsamling av nektar og lagring av
honning)
c.
REPRODUKSJONSMODUS (Hovedfokus på sverming/dronningskifte)
d.
SPAREMODUS (Hovedvekt på energisparing)
e.
HVILEMODUS (Hovedvekt på varmeregulering og energisparing)
Bienes atferd i de ulike faser er preget av bifolkets
oppmerksomhet, fokusering og ressursinnsats konsentrasjon om bestemte
aktiviteter, mens andre aktiviteter opphører eller neglisjeres. Når bifolket er
i en bestemt fase går det inn i et bestemt «modus» eller sinnstilstand. Bifolket
blir sterkt motivert og fokuserer på bestemte aktiviteter og prosesser.
De fleste birøktere har opplevd at bifolk kan overaske.
Sterke kuber kan gi skuffende dårlige honningutbytte i forhold til svakere
kuber. Noen kuber er ekstremt ivrige i trekket, mens andre er «late». Bifolk
svermer på ei eller to dronningceller. Bifolk blir plutselig mer agressive.
Bifolk som trekker dårlig kan plutselig bli trekkivrige. Bifolk som har stoppet
egglegginga er det umulig å få i gang igjen, osv.
Disse overraskelsene kan skyldes flere forhold, men en
viktigste forklaring ligger ofte i det vi har kalt bifolkets
utviklingsmodus. Når bifolket
er i et bestemt modus vil det ha fokus på bestemte oppgaver, og mindre motivert
for andre oppgaver og aktiviteter. Hvilken modus bifolket befinner seg i har
avgjørende betydning for
hvilken aktiviteter det prioriterer.
De fem fasene
følger i prinsippet den naturlige utviklingen i naturen, men er likevel ikke
strengt årstidsbestemt. Situasjonen i bifolket kan føre til at det «hopper over»
et modus, eller at det kommer i et bestemt modus på et annet tidspunkt enn
normalt. Slike avvik kan skyldes tilstander i kuben (f.eks. sverming,
dronningskifte, oppdeling, formangel, sykdomsangrep), eller forhold i naturen
(trekk, værforbehold).
Forståelsen av
bifolkets utviklingscykel og deres «psykologiske» tilstand er avgjørende for
effektiv birøkt.